![]() |
|
![]() |
![]() |
На Святій Горі Афон українські науковці розпочали проєкт із дослідження та підготовки до видання унікального рукопису XVII — XVIIІ століть, де записані українські гетьмани та козацька старшина, які щедро жертвували на афонські монастирі, повідомляють https://texty.org.ua.
За словами директора Міжнародного інституту афонської спадщини в Україні Сергія Шумила, у рукописі записані знатні козацькі роди гетьманів Івана Самойловича, Івана Мазепи, Данила Апостола, Івана Скоропадського, полковників Леонтія та Павла Полуботків, Василя Борковського, Якова Лизогуба, Семена Палія, Івана Обидовського, Федора Топольницького, Івана Черниша, Василя Котляревського та багатьох інших.
«Серед церковних діячів увагу привертають названі в рукописі роди архієпископа Феодосія Чернігівського, митрополита Стефана Яворського, єпископа Львівського Іосифа Шумлянського, архімандритів Києво-Печерських Варлаама Ясинського і Мелетія Сухевича, ігуменів Києво-Михайлівського Золотоверхого монастиря Феодосія Софоновича та Сильвестра Головчича, ігумена Київського Пустинно-Микільського монастиря Іоасафа Кроковського та інші. Цей рукопис є унікальною пам’яткою та важливим джерелом як до біографій української козацької старшини, так і до історії зв’язків українських гетьманів та козацтва з центром православного чернецтва на Святій Горі Афон у XVII — XVIIІ століттях», — зазначив Сергій Шумило.
Історик пояснює, що рукопис може служити цінним джерелом у майбутніх дослідженнях з історії Української церкви, козацької старшини та України доби Гетьманщини. Він дозволяє встановити імена учасників різних історичних подій, виявити їхні родинні зв’язки тощо. У ньому збережено свідчення не тільки про знатних українських козацьких меценатів, а й повні відомості про склад їхніх родин.
«Чималий інтерес становить записаний серед ктиторів та жертводавців афонського монастиря гетьман Іван Мазепа з усім своїм родом. На сьогодні, напевно, це найповніші свідчення про рід Мазепи. Найцікавіше, що одразу після імені Івана Мазепи йде ім’я Марії, а потім його батьків Стефана і Магдалини. Найімовірніше, на другому місці записане ім’я дружини Мазепи. Цей факт ставить під сумнів поширене у вітчизняній історіографії припущення, що дружиною Мазепи була старша за нього удова Ганна Фридрикевич, оскільки у цьому афонському пом’яннику імені Ганни нема. Відтак можна припустити, що дружину І. Мазепи звали не Ганна, а Марія. Цей факт ставить ще більше питань, аніж відповідей, а тому вони потребують подальших досліджень і пошуків», — зауважив науковець.
Проєкт планували розпочати під егідою Інституту історії України НАН України ще у лютому 2022-го. Разом з істориком Олександром Алфьоровим збиралися вирушити на Афон, і вже були куплені авіаквитки на 25 лютого, але за день до того розпочалася велика війна й українську наукову експедицію на Святу Гору тоді довелося скасувати. Відновити проєкт вдалося за підтримки The British Academy та University of Exeter.
![]() Свідоцтво Держкомітету інформаційної політики, телебачення та радіомовлення України №119 від 7.12.2004 р.
© 2005—2024 S&A design team / 0.005Використання будь-яких матеріалів сайту можливе лише з посиланням на інформаційне агентство «Контекст-Причорномор'я» |